Umělá inteligence: Vyjadřoval se Buddha k masové vraždě?
![Buddha a nasili](/sites/default/files/styles/wide/public/2024-01/DALL%C2%B7E%202023-12-31%2008.52.40%20-%20This%20is%20a%20reimagined%20illustration%20of%20a%20scene%20inspired%20by%20the%20story%20of%20Angulimala%2C%20where%20the%20atmosphere%20is%20less%20violent%20and%20the%20Buddha%20in.jpg?itok=k-KZDRG-)
Vyjadřoval se Buddha v kanonické literatuře k činu masové nebo sériové vraždy?
Buddhovo učení ve starověké kanonické literatuře, jak je zachyceno v Pálijském kánonu a dalších raných buddhistických textech, se zaměřuje na nenásílí (ahimsá) a soucit jako klíčové principy etického chování. Přímo k činu masové nebo sériové vraždy se nevyjadřuje, protože takovéto konkrétní koncepty nebyly v té době definovány stejně jako v moderní době. Nicméně, Buddha výslovně odsoudil zabíjení a násilí ve všech jeho formách.
Případ Angulimály, který je zaznamenán v Angulimála suttě, je jedním z mála příběhů, kde se hovoří o jednotlivci, který páchal sériové násilné činy. Angulimala byl zločinec, který měl na svědomí mnoho životů, ale pod vlivem Buddhova učení a osobního setkání s Buddhou se nakonec obrátil k cestě nenásilí a stal se mnichem. Tento příběh ilustruje možnost proměny i u těch, kteří spáchali velké zlo, a zdůrazňuje buddhistické učení o odpuštění a možnosti duchovní transformace.
Je tedy v kanonických textech zaznamenán případ sériového vraha v dnešním slova smyslu?
V rámci Palijského kánonu a dalších raných buddhistických textů je Angulimála často uváděn jako příklad osoby, která by se v moderním kontextu mohla považovat za sériového vraha. Angulimála byl známý tím, že zabil mnoho lidí a nosil girlandu z jejich prstů jako symbol svých činů. Jeho příběh je výjimečný tím, že ilustruje možnost radikální proměny, kdy i někdo s tak temnou minulostí může najít cestu k osvícení a změnit své chování prostřednictvím setkání s Buddhou a následováním jeho učení.
Pokud tedy hledáme případ, který se podobá moderní definici sériového vraha, příběh Angulimaly je tím nejblíže. Ostatní případy masového nebo sériového vraždění nejsou v raných buddhistických textech obvykle přímo zmiňovány, protože tyto texty se primárně zaměřují na duchovní učení a praxi, nikoli na katalogizaci kriminálních činů nebo sociálních problémů.
Jakým způsobem se Buddha vyjadřoval k jednání Angulimály?
Buddha se k jednání Angulimály vyjadřoval s hlubokým porozuměním a soucitem. V Angulimála suttě, Buddha neodsoudil Angulimálu, ale namísto toho ho přivedl k hlubokému sebepoznání a transformaci. Když Angulimála pronásledoval Buddhu s úmyslem ho zabít, Buddha zázračně unikl jeho pronásledování a přiměl Angulimálu přemýšlet o svém jednání.
Buddha použil slova, která vyvolala u Angulimály zmatení a následnou introspekci: "Já jsem se zastavil, Aṅgulimālo, zastav se i ty." Tímto způsobem poukázal na skutečnost, že i když tělesně pokračuje ve své cestě, ve skutečnosti se 'zastavil', protože opustil násilné chování a žije v míru a neškodnosti, zatímco Angulimala pokračuje ve spirále násilí a utrpení.
Když Angulimála pochopil hlubší význam Buddhových slov a uvědomil si své chyby, rozhodl se zanechat svůj násilný způsob života a požádal Buddhu o přijetí do řádu mnichů. Buddha mu dal šanci na nový život, ukázal mu cestu k odpuštění a změně, a Angulimála nakonec dosáhl nejvyššího stupně duchovní realizace - stavu arahanta.
Celkově Buddhův přístup k Angulimálovi odráží klíčové buddhistické hodnoty jako jsou soucit, moudrost a schopnost transformace bez ohledu na minulé činy. Ukazuje, že nikdo není mimo záchranu a že i ti nejtvrdší mohou najít osvícení a mír.
Lze v pozdějších buddhistických textech nalézt reakce na masové vraždění v dnešním slova smyslu?
Pozdější buddhistické texty, jako jsou komentáře, Mahájánové sútry a tantry, se obecně nezabývají specifickými historickými událostmi nebo konkrétními sociálními problémy, jako je masové vraždění v moderním smyslu slova. Místo toho tyto texty expandují duchovní a filosofické aspekty Buddhova učení a často obsahují alegorické a metaforické vyprávění s cílem předat hlubší duchovní pravdy a etické principy.
V obdobích, kdy byly buddhistické společnosti vystaveny násilí nebo válce, mohly některé texty či učitelé reagovat na tyto okolnosti pokyny, jak se jako buddhisté chovat v těžkých časech. Přestože mohou existovat záznamy buddhistů zapojených do konfliktů, výkladová tradice by vždy zdůrazňovala nutnost návratu k základním principům soucitu a míru.
Lze nalézt v buddhistických textech přímé či nepřímé vyjádření k tomu, jakým způsobem se má masový vrah potrestat?
Buddhistické texty se primárně zaměřují na etiku, duchovní praxi a cestu k osvícení, ne na právní systémy nebo specifické formy sekulárního trestání. Není známo, že by se buddhistické texty explicitně vyjadřovaly k otázce trestání masových vrahů v tom smyslu, jak bychom to chápali v moderním právním systému.
V rámci buddhistického učení o karmě se však vysvětluje, že všechny činy mají následky a že škodlivé činy povedou k negativním výsledkům pro toho, kdo je spáchal. Toto se někdy chápe jako formální "trest", ale je to spíše zákonem příčiny a následku, který přirozeně působí v rámci vesmíru, a ne je uložen nějakou vnější autoritou.
V případě Angulimály, který je v buddhistických textech uváděn jako příklad masového vraha, Buddha nevyzýval ke krutému nebo odvetnému trestu. Místo toho Angulimálu přivedl k hluboké osobní proměně, což ukazuje, že podle buddhistického chápání může být opravdová spravedlnost a očištění dosaženo skrze duchovní transformaci a pokání, nikoliv nezbytně skrze trest.
![](/sites/default/files/inline-images/DALL%C2%B7E%202024-01-09%2020.48.27%20-%20Create%20a%20realistic%20watercolor%20painting%20depicting%20the%20pivotal%20moment%20from%20the%20Angulimala%20Sutta%20when%20Angulimala%20becomes%20the%20Buddha%27s%20disci.jpg)
Odpovídal ChatGPT-4, obrázky vytvořil DALL-E.